![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0051.jpg)
Præsten og Pesten i 1711
og tomt for folk, og vi stakkels ostindienfarer var meget ulykkelige med
vort kiøbmandskab. Hvad tøy og indiske sager, vi hafde taget paa bod-
merie i Tranquebar, og skulde promte betales i Kiøbenhavn med 45
rixdl. procento, vilde ingen see paa eller tilkiøbe sig, saa vi giorde en slet
reyse, og havde kun liden profit og fordel af det, at vi havde sat voris lif i
vove og giort en 3 aars saa besværlig og møysomlig reyse.
Gud være ævig høylovet, æret og benedictet, som hialp os paa havet
og igiennem de brusende bølger at overvinde og igiennemstride saa
mange dødsfarligheder i 3 aar, og som ved voris hiemkomst til Kiøben
havn bevarede de fleste af os for pest, smittelig syge og en heftig død.
Gud give mig og de andre aand og naade at tacke hamvedbørlig derfor
til vort lives ende!«
HENVISNINGER OG NOTER
1. Hans Christensen Mesler fødtes 1683 i
Trondheim. I foråret 1708 blev han
cand.teol. ved Københavns Universi
tet, og i august måned samme år fik
han kaldsbrev som skibspræst hos
Ostindisk Kompagni, 5. sept. 1708 or
dineredes han, og afgik godt en måned
senere med »Cronprinzen af Dan
mark«. Efter hjemkomsten i oktober
1711 gik Mesler og ventede på et mere
landfast embede. Det lykkedes i slut
ningen af 1712, hvor han kaldtes som
præst til Esbønderup-Nøddebo.
Meslers dagbog, der i dag findes på
det kgl. Bibliotek i Ny kgl. Samling 769-
4, er en renskrevet udgave fra 1740’er-
ne. Den originale journal har sikkert
været så medtaget af turen, at Mesler
har besluttet sig til at skrive den af.
Han har under dette arbejde indføjet
forskellige bemærkninger, der viser, at
den eksisterende dagbog ikke er den
originale. F.eks. oplysningen om, at
Dons er lagmand i Trondheim, hvilket
han først blev i 1742.
Kilder til Meslers liv: Wibergs præ-
stehistorie og H. Ostermann: Norske
teologiske kandidater, ca. 1690-1754,
Oslo 1945.
2. Meslers optegnelser fra Tranquebar-
besøget er anvendt i bogen: Tranque
bar - Architectura 9. Selskabet for Ar
kitekturhistorie, Kbh. 1987.
3. Pesten i 1711 findes naturligvis omtalt
i diverse Københavnshistorier. løvrigt
anbefales Mansas store artikler i Hi
storisk Tidsskrift 1840 og 1842, samt
Mathiessens og Marquards indlæg i
Hist.Medd. om København 2. rk. I bd.
Litteratur om pest: T.Jaenson: Medi
cinsk entomologi (Kristianstad 1985.
M. Bergmark: Från pest till polio
(Stockholm 1983) M. Andrews Snylte
gæster (Kbh. 1980).
4. Poul Dons fødtes i 1689 i Trondheim.
Stud.med. i København, 1706-15. Eh-
lers Kollegium, 1710-11, Borchs Kolle
gium, 1711-15. Stadsfysikus og råd
mand i Trondheim 1719. Borgmester
1733, lagmand 1742. Død 1748. Kilde
som note 1 samt D. Ingerslev: Læger
og lægevæsen, bd. 2. Kbh. 1873.
5. Hovedpine.
6. Poul Conrad Døchmann nævnes i
1728 som værende kommissionær.
Han boede da i Fortunstræde 203. Kil
de: Kjøbenhavns huse og indvaanere
efter branden 1728. Kbh. 1907.
49