![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0011.png)
Det er ikke nødvendigvis slik at elever må bombarderes med katastrofetall når man
skal undervise dem om bærekraftig utvikling. Fakta som viser at det kan være mulig
å få kontroll på utviklingen kan formidles — uten at man bagatellisere problemene
vi står oppe i.
Historien har vist at teknologiske skifter kan skje
svært raskt når ballen først begynner å rulle. Jeg
tror det kan skje igjen – og at vi kan klare å unngå
de aller mest dramatiske konsekvensene av kli-
maendringene.
Problemet først: Klimaet er i svært rask end-
ring. Gjennomsnittstemperaturen på jorden har
økt med cirka 1 grad siden starten av den indus-
trielle revolusjon
1
. På den nordlige halvkule har
temperaturen steget langt mer. Problemet er
kull, olje og gass som vi har gjort oss avhengig av.
Ved forbrenning av fossile brensler frigjøres store
mengder CO₂ som ellers ville ligget lagret under
bakken. Billedlig fortalt kan man si at CO₂-en som
slippes ut, legger seg som et teppe rundt kloden
vår – og varmer den opp.
Da verdens ledere ble enige om Parisavtalen
i desember 2015, hevet man ambisjonsnivået for
det globale klimaarbeidet. Målet er ikke lenger
å begrense oppvarmingen til to grader celsius
innen utgangen av dette århundret. Nå heter det
at temperaturøkningen skal holdes «godt under»
to grader, på sikt ned mot 1,5 grader. Særlig Stil-
lehavsøyene presset på for denne skjerpelsen.
Er det mulig å nå det nye klimamålet?
Klimaforskere har regnet ut hvor mye karbon vi
kan slippe ut innenfor ulike temperaturmål. Dette
kalles
karbonbudsjetter
. Det er variasjon i budsjet-
tenes størrelser, men budskapet er det samme. Vi
har dårlig tid. Ifølge Global Carbon Budget
2
kan
verden fortsette med samme utslippsnivå som i
2016 i 20 år til dersom vi skal holde temperaturøk-
ningen under to grader celsius. Regnestykket er
som følger:
•
Forskerne bak Global Carbon Budget har
regnet ut at hvis de samlede menneskeskapte
utslippene holdes under 2900 gigatonn CO₂,
er det over 66 prosents sannsynlighet for å
lykkes med å holde oppvarmingen under
2 grader.
•
Fra 1870 til 2016 er det sluppet ut cirka 2100
gigatonn CO₂. Da gjenstår 800 gigatonn CO₂
på 2°C-budsjettet
•
I 2016 slapp vi ut ca. 40 gigatonn CO₂. Det be-
tyr at det gjenværende budsjettet med dette
utslippstempoet brukes opp i løpet av 20 år.
Vi skal ikke underkommunisere hvor dårlig tid vi
har om Paris-avtalens mål skal nås. Mange forskere
vil hevde at toget allerede har gått. Det er likevel
ingen unnskyldning for ikke å foreta seg noe. Det
er ikke slik at dersom vi bommer på togradersmå-
let, så kan vi like gjerne la temperaturøkningen
passere 3 og 4 grader.
Jeg tror på det umulige. Når vi mennesker
analyserer fremtiden, tenker vi automatisk langs
lineære linjer. Men studerer vi fortiden, oppdager
vi at utviklingen sjelden følger stø kurs. Historien
er preget av rykk og napp – og helt uventede
vendinger. Ta telekommunikasjon som eksem-
pel. I denne bransjen har endringene vært større
i de siste ti årene enn i de hundre foregående til
sammen. Ikke bare har smarttelefoner erstattet
Hvordan formidle klimaproblematikken til elever
– uten at de skal miste motet
■■
lars
-
henrik
paarup michelsen
Bedre Skole nr. 2
■
2017 – 29. årgang
11