![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0068.jpg)
FROST SVARER KAUREL OG EN ORDVEKSLING AVSLUTTES
Språkstimulering må skje før skolestart
I diskusjonenmellomJon Kaurel og Jørgen Frost, som
oppstod i ogmed Kaurels artikkel om språkkartlegging
i Prosjekt Oslobarnehagen i Første steg nr. 4/2014, får
herved Frost siste ordet.
Mitt opprinneligeærendmed å skrive et
innlegg i forbindelse med Jon Kaurels
artikkel i Første steg nr. 4 i fjor, var
å prøve å fastholde fokus på TRAS’
observasjonsmateriell (TRAS = Tidlig
Registrering Av Språkutvikling) slik at
intensjonene med materiellet ikke ble
endret i forhold til det somvarmateriel-
lets hensikt. Jeg ønsker
ikke
å gå inn i den
krigenKaurel førermot Oslo kommune.
Jeg har gitt uttrykk for mine meninger
om bruken av TRAS til ansatte i Oslo
kommune direkte ved flere anledninger.
Det gledermeg at Kaurel åpenbart er
orientert omforskning somtar sikte på å
finne veier for å styrke sosial utjevning.
Ettersom jeg informerte omet prosent-
tall for effekten av språklig funksjon i
barnehagen på eksamen etter ni års
skolegang, prosenttall som jeg etterpå
dessverre ikke klarte å oppspore kil-
den til igjen, kan jeg i det minste vise
til forskning jeg selv har vært med på
om nøyaktig samme tema. Her er den
påviselige effekten ikke så stor somden
jeg hadde sett i den andre kilden, men
jeg kan oppsummere resultatene likevel.
Det dreier seg om en gruppe danske
barn som ble fulgt fra de var tre år til til
avgangsprøven i niende klasse. Barna
ble kartlagt i treårsalderen ved hjelp av
en prøve kalt Bornholmerscreening, ut-
viklet av logoped JanNiedersøe. Han har
utviklet et kombinert leke-, samtale- og
observasjonsmateriell hvor det etable-
res et språklig samspill mellom barnet
og den som observerer. Dette er derfor
primært en språklig observasjon.
Seks år gamle ble de samme barna
kartlagt i språklig bevissthet, og deretter
fulgt opp med leseprøver til og
med eksamen i niende klasse.
Vi fant blant annet signifikante
sammenhengermellomkvalite-
ten på sentrale språkfunksjoner
ved tre års alder og resultatene
ved leseprøvene ved avgangs-
eksamen i niende klasse.
Ettersom skolen tilsyne-
latende ikke klarer å påvirke
disse lange språklige sammen-
hengene i tilstrekkelig grad, kunne det
være naturlig å peke på den store betyd-
ningen av språkstimulering i barne-
hagen. Betydningen er så stor at skolens
undervisning gjennomti år ikke klarer å
snu utviklingen til det bedre for de sva-
keste elevenes vedkommende. Derfor
må det satses sterkere på språkstimu-
lering før skolestart, hvisman vil oppnå
sosial utjevning, og barnehagelærerne
må ha kompetanse til å kunne observere,
og deretter tilrettelegge tiltak.
Som tidligere antydet står denne
forskningen ikke alene,menselve temaet
ser dessverre ikke ut til å interessere
Kaurel noe særlig. Lesere med større
interesse kanfinne artikkelen her: Frost,
J.,Madsbjerg, S., Niedersøe, J., Olofsson,
Å. og Sørensen, P.M. (2005):
Semantic
and Phonological Skills in Predicting
ReadingDevelopment: From3 – 16Years
of Age
. Dyslexia, 11, 79 – 92.
JØRGENFROST
(jorgen.frost@isp.uio..no) er professor
i spesialpedagogikk ved Universitetet
i Oslo, medlem avTRAS-gruppen og
medforfatter av observasjonsmateriellet
tilTRAS (privat foto).
KRONIKK
Språkkartlegging i
Prosjekt Oslobarnehagen
–om forsøkpåstyringavpedagogiskpraksis
Oslokommuneharvalgtåstyrebarnehagenesarbeidgjennompåleggom
massekartlegging,men idengraddetfinnesbegrunnelserfordette,erde
tendensiøseogtidvisufrivilligkomiske.Selvomdetkanfinnesstatistiske
sammenhengermellomtidligspråkutviklingogsenere livsmestring,erdet
litengrunntilåtroatutbredtbrukavTRAS-kartleggingervilgjørehverdagen
forbyensbarnehagebarnbedre,menerkronikkforfatteren.
Sist vinter ble det klart at alle kom-
munale barnehager iOslo pålegges å
brukespråkkartleggingsverktøyetTRAS
(=
T
idlig
R
egistrering
A
v
S
pråkutvik-
ling)påbarn somkankomme tilåha
norskspråkligeutfordringerved skole-
start.Veienfremmotdettepåleggethar
ikkevært fri for innsigelserogdebatt.
Jegønsker å visehvordanOslokom-
mune forsøkerå legitimeredetkontro-
versiellespråkkartleggingstiltaket,vedå
gåderesnærmestdogmatiskeinnstilling
tilsammenhengenmellomspråkkartleg-
ging,rapporteringogkvalitetsutvikling
nærmereetterisømmene.Minpåstand
eratProsjektOslobarnehagendreierseg
merompolitisk (over)styringavbar-
nehagelærerprofesjonen,ennomfaglig
funderte tiltakog løsninger.
Utgangspunktet forProsjektOslo-
barnehagenkansporestilbaketilvåren
2010dadetbledetlystutetengasjement
somprosjektleder foretbydelsovergri-
pendeprosjekt iOslokommune (Ok).
Måletvar«åutvikleenoslostandardfor
innholdogkvalitet ibyenskommunale
barnehager[og]styrkebarnehagensom
læringsarena» (Ok,2010a).Påhøsten
slappbyrådetpressemeldingen
Oslo-
barnehagen2011:Kvalitetsløftforbarnas
beste
,derenkunneleseat«barns læring
begynnerførskolestart.Ogbarnehagen
eretviktig integreringstiltak». I tillegg
bledetpåpektat«byrådetvilatOsloskal
være i forkantmedåutviklekvaliteten
iBarnehage-Norge».Utsagnethadde
følgende begrunnelse: «Å beherske
norskerheltavgjørende,dersombarna
skal lykkesnårdebegynnerpå skolen.
Byrådetsmåleratallebarnskalhagode
norskferdigheterførsteskoledag.»(Ok,
2010b)
MÅLOGBEGRUNNELSER
Særligtredokumenterkansiesåtydelig-
gjøreProsjektOslobarnehagensmålog
begrunnelser:
JONKAUREL
(jon.kaurel@iped.uio.no)er
doktorgradsstipendiatvedUniversitetet
iOslo.Hanforskerpåbarnesynog ideer
ombarndom inorskbarnehagepolitikk
etteratbarnehagenbledefinertsom
utdanning
(foto:MariusRustad).
46
|
førstestegnr
3
|
2014
• Prosjektmandat
Oslobarnehagen
(
Mandatet
–Ok,
2011),
• Bystyremeldingnr.
1/2012Oslobarne-
hagen:Øktkvalitetogstyrket læringsarena
(
Læringsmeldinga
–Ok,
2012)og
• Bystyremeldingnr.1/2013
Byrådetsstrategiforsosialmobi-
litetgjennombarnehageogskole(
Sos.
mob.meldinga
–Ok,2013a).
I
Mandatet
presenteresvisjonen«Oslo-
barnehagen– landetsbeste!»,ogmålet
er«åstyrkekvaliteten ibarnehagenog
spesieltstyrkebarnehagensomlærings-
arena»(Ok,2011:2).Hvordandetteskal
forstås, kommer frem i punkter som
alle omhandler barns ferdighetsut-
vikling, som:«Oslosbarn skal i større
gradutvikle tilstrekkeligekunnskaper
og ferdigheter før skolestart»,og«det
er spesieltviktigatbarna tilegner seg
grunnleggendenorskkunnskaper, slik
Ill.:KarlRikardNygaard
førstestegnr
3
|
2014
|
47
DEBATT
68
|
første steg nr
2
|
2015