![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0052.jpg)
50
Státní hranice přitom nejsou jen politickou a právní záležitostí, ale představují také
technický problém. Zatímco ještě v 18. století bylo vydávání více či méně přesných
map a atlasů v soukromých rukou, zlaté období státní kartografie nastalo až v 19. sto-
letí, kdy např. pro vojenské účely vznikla potřeba zmapovat území přesně a spolehlivě.
Technický pokrok v oblasti výroby map se promítal nejen do kvality měření a ma-
pových zobrazení, ale také do vzniku kartografie jako uznané vědecké disciplíny.
V souvislosti s vývojem kartografie se místy dokonce hovoří o tzv. prostorovém ob-
ratu („
spatial turn
“), který vznikl v důsledku zavedení nových metafor a nového rámce
myšlení do různých společenskovědních oborů.
6
Když kartografové vyměřovali státní
hranice, byla stanovena linie, která oddělila vlastní území od cizího a nepřátelského
prostoru a nepřímo také občany od cizinců.
Technická dimenze problému se kromě samotného procesu vyměřování a definová-
ní státních hranic týká také otázky jejich upevňování a ostrahy. Státní hranice mohou
v tomto smyslu být asociovány např. s městskými hradbami, ploty, kontrolními pásy,
lesními průseky, ostnatými dráty, nášlapnými minami apod. Z minulosti a současnosti
lze uvést různé názorné příklady, jak se „zelená“ státní hranice změnila v těžko překo-
natelnou fyzickou bariéru. Jedním z nejvýraznějších symbolů studené války se stala
berlínská zeď. Mezinárodní soudní dvůr se v roce 2004 zabýval mezinárodněprávními
aspekty týkajícími se konstrukce až osmimetrové betonové zdi (a několika desítek me-
trů širokého pásma se zákazem vstupu), která odděluje Izrael od palestinských území.
7
Za zvlášť nebezpečnou hranici je považována zaminovaná hranice mezi Severní a Jižní
Koreou.
Jak ovšem ukazuje např. slavný
Border Fence
mezi USA a Mexikem, nemusí upev-
nění a střežení hranic nutně souviset s rizikem ozbrojených konfliktů nebo teroristic-
kých útoků, ale stává se také klíčovou součástí migrační politiky v době míru. Státní
hranice lze proto považovat za klíčový referenční bod migrační politiky. Nad rámec
případných vojenských účelů měla i tzv. železná opona v době studené války zamezovat
migraci, resp. útěku obyvatel států tzv. východní bloku na „Západ“. Nespornou zloči-
neckou dimenzi zabíjení uprchlíků na hranicích např. mezi „Východním Německem“
a „Západním Německem“ potvrdily po roce 1989 nejen německé soudy, ale také
rectification claimed, whenever any inaccuracy by reference to a clause in the parent Treaty is discovered. Such
a process could continue indefinitely, and finality would never be reached so long as possible errors still remain
to be discovered. Such a frontier, so far from being stable, would be completely precarious
“. Český překlad
srov. ŠTURMA, P. a kol. Casebook: Výběr případů z mezinárodního práva veřejného. Praha: Univerzita
Karlova v Praze, Právnická fakulta. 2010, s. 58-59.
6
PICKLES, J. A history of spaces – cartographic reason, mapping and the geo-coded world, London:
Routledge, 2004. Viz také KLUSÁKOVÁ, L., SCHOLZ, M. (eds.) Pojetí prostoru v historické perspek-
tivě. In: AUC Philosophica a historica 2010, 1.
7
Legal Consequences of the Construction of a Wall in the Occupied Palestinian Territory, Advisory
Opinion of 9 July 2004. 2004 ICJ Rep. 136. Český překlad srov. ŠTURMA, P. a kol. Casebook: Výběr
případů z mezinárodního práva veřejného. Praha: Univerzita Karlova v Praze, Právnická fakulta. 2010,
s. 132-138.