![Show Menu](styles/mobile-menu.png)
![Page Background](./../common/page-substrates/page0046.jpg)
læringsutbytte med et mer åpent og prosessori-
entert syn på læring. I denne litteraturen etterlyses
andre måter å dokumentere og vurdere læringsut-
bytte på enn for eksempel gjennom testresultater
alene ( James & Brown 2005, Shepard 2000). Et
interessant spørsmål er om den tomme kvadran-
ten kan være et rom for utforskning av alternative
tilnærminger til læringsutbytte? Det er mulig at
det finnes praksiser i opplæringen som fyller den
tomme kvadranten, men dette har vi lite kunnskap
om så langt. Vi vet imidlertid lite om hvorvidt og
hvordan norsk læringsutbytteorientert politikk og
pedagogikk utspiller seg i praksis i grunnopplærin-
gen i dag. I et nytt forskningsprosjekt om
Lærings-
utbytte i politikk og praksis
(LOaPP) er det nettopp
disse temaene som skal studeres
4
. Temaet er særlig
interessant med tanke på at læringsutbytte som
begrep og fenomen er et relativt nytt fenomen i
Norge – både i pedagogikk og politikk.
NOTER
1 Læreres forståelser av læringsutbytte er i studien basert
på intervjuer med 41 lærere om deres egne praksiser for
karaktersetting (Prøitz 2014)
2 I studien er forskeres og fageksperters forståelser av læ-
ringsutbytte uttrykt i faglitteratur studert (Prøitz 2010).
3 I studien er bruk av læringsutbytte i norsk utdanningspo-
litikk over 14 statsbudsjett undersøkt (Prøitz 2014).
4 LOaPP er et forskningsprosjekt finansiert av Norges
forskningsråds FINNUT-program. Prosjektet skal pågå i
perioden 2016-2019, for mer informasjon om prosjektet
se nettside:
<https://www.usn.no/forskning/hva- forsker-vi-pa/barnehage-skole-og-hoyere-utdanning/ nettverk-for-interaksjonsanalyse/tracing-learning-out- comes-across-policy-and-practice-article185710-23041. html>
litteratur
Allais, S.
(2012). Claims vs. practicalities: Lessons about using learning
outcomes.
Journal of Education and Work
, 25(3), 331–354.
Allan, J.
(1996). Learning outcomes in higher education.
Studies in Higher
Education,
21(1), 93–108.
Bakken, A. & Elstad, J.I.
(2012).
For store forventninger? Kunnskapsløftet og
ulikhetene i grunnskolekarakterer,
NOVA Rapport nr. 7/2012. Oslo: NOVA.
Coburn, C.E.
(2006) Framing the Problem of Reading Instruction: Using
Frame Analysis to Uncover the Microprocesses of Policy Implementation.
American Education Research Journal
, 43(3), 343–349.
Eisner, E.W.
(1979).
The education imagination. On the design and evaluation
of school programs
. New York: Macmillan
Eisner, E.W.
(2005).
Reimagining schools: The selected works of Elliot W.
Eisner
. USA: Routledge
Gagné, R.M.
(1974).
Learning for instruction
. Illinois: The Dryden Press
Hinsdale.
Gagné, R.M.
(1985). The conditions of learning (4th.).
Holt, Rinehart, and
Winston
.
Hatch, T.
(2013). Beneath the surface of accountability: Answerability, re-
sponsibility and capacity-building in recent education reforms in Norway
.
Journal of Educational Change
, 14(2), 113–138.
Imsen, G.
(2003).
Skolemiljø, læringsutbytte og elevutbytte
. Trondheim: Tapir
Akademisk Forlag.
James, M., & Brown, S.
(2005). Grasping the TLRP nettle: preliminary
analysis and some enduring issues surrounding the improvement of learning
outcomes.
Curriculum Journal
,
16
(1), 7-30.
Lassnigg, L.
(2012). ‘Lost in translation’: learning outcomes and the gover-
nance of education.
Journal of Education and Work
, 25(3), 299–330.
Lundahl, C. & Waldow, F.
(2009). ‘Standardisation and ‘quick languages’:
the shapeshifting of standardised measurement of pupil achievement in Swe-
den and Germany’.
Comparative Education
, 45(3), 365–385.
Lødding, B., Markussen, E. & Vibe, N.
(2005). «… utnytte sine evner og
realisere sitt talent»? NIFU STEP Rapport nr. 5. Oslo: NIFU STEP.
Opheim, V., Gjerustad, C. & Sjaastad, J.
(2013).
Jakten på kvalitets-
indikatorene. Sluttrapport fra prosjektet ʾRessursbruk og læringsresultater i
grunnopplæringenʾ
, NIFU Rapport nr. 23. Oslo: NIFU.
Prøitz, T.S.
(2014).
Conceptualisations of learning outcomes – an explorative
study of policymakers, teachers and scholars.
Series of dissertations Faculty of
Educational Sciences, No. 194. Oslo: University of Oslo.
Prøitz, T.S.
(2015)
Læringsutbytte.
Oslo, Universitetsforlaget
Skedsmo, G.
(2011). Formulation and Realisation of Evaluation Policy: In-
consistencies and Problematic Issues
. Educational Assessment, Evaluation and
Accountability
, 23(1), 5–20.
Shepard, L. A.
(2000). The role of assessment in a learning culture.
Educa-
tional researcher
,
29
(7), 4-14.
Øzerk, K.
(2003).
Sampedagogikk
. Oslo: Opplandske Bokforlag.
Aasen, P., Møller, J., Rye, E., Ottesen, E., Prøitz, T.S. & Hertzberg,
F.
(2012).
Kunnskapsløftet som styringsreform – et løft eller et løfte? Forvalt-
ningsnivåenes
og institusjonenes rolle i implementeringen av reformen
, NIFU
Rapport nr. 20. Oslo: NIFU.
Tine S. Prøitz
er førsteamanuensis ved Institutt for
pedagogikk og skoleutvikling ved Høgskolen i Sørøst-
Norge, der hun underviser på lærerutdanningen og
ved masterstudiet i utdanningsledelse. Prøitz har
bred erfaring fra utredningsarbeider og forskning
som omhandler utdanningspolitiske og vitenskape-
lige temaer, deriblant læringsutbytte.
Bedre Skole nr. 2
■
2016
46